![](http://f8.pmo.ee/HBhDFkDs408Qml2l2rKD5WJ3cVo=/1442x0/filters:focal(1492x402:2574x2063):format(webp)/nginx/o/2019/10/07/12632447t1ha2f5.jpg)
Aizvadītajā pusotrā nedēļā Dohā notikušajā pasaules čempionātā tika laboti seši sacensību rekordi, bet pie vismaz vienas medaļas tika 43 valstis.
Aizvadītajā pusotrā nedēļā Dohā notikušajā pasaules čempionātā tika laboti seši sacensību rekordi, bet pie vismaz vienas medaļas tika 43 valstis.
Pēc notikušā čempionāta Starptautiskās vieglatlētikas federāciju asociācijas (IAAF) prezidents brits Sebastjans Ko savā uzrunā pauda, ka Dohā laboti seši sacensību rekordi, 43 valstis tikušas pie vismaz vienas medaļas, bet 68 dažādu valstu sportisti spējuši sasniegt labāko astotnieku savās disciplīnās.
Tāpat čempionāta laikā tika labots 21 reģiona rekords, kas bija uz pusi vairāk nekā 2017.gadā. Tikmēr 86 sportisti spējuši uzstādīt jaunus valsts rekordus, bet kopumā čempionātā piedalījās vairāk nekā 200 valstu pārstāvji.
"Tie, kuri seko līdzi vieglatlētikai, zinās, ka mēs čempionātus vērtējam pēc atlētu sasniegumiem. Tieši tāpat savus sasniegumus mēra arī treneri un sportisti," teica Ko. "Ņemot vērā sacensību rezultātu klasifikāciju, droši varu teikt, ka šis bijis līdz šim veiksmīgākais čempionāts vieglatlētikas vēsturē."
"Sasniegtie rezultāti ir apbrīnojami, tomēr tas nebūtu iespējams bez lieliskās infrastruktūras, kuru nodrošināja Kataras valsts. Tāpat lepojamies, ka vieglatlētika vienkopus pulcē vairāk sportistu nekā jebkurš cits sporta veids. Palūkojaties uz rezultātiem - 43 valstu sportisti izcīnīja medaļas, bet 86 gadījumos tika labots valsts rekords."
Balstoties uz IAAF sacensību rezultātu klasifikāciju, ko izmanto sacensību kvalitātes novērtēšanai, IAAF pasaules čempionāts vieglatlētikā Dohā 2019.gadā bijis veiksmīgākais vēsturē.
Izvērtējot piecus labākos rezultātus no 24 disciplīnām, lielāko punktu skaitu rezultātu klasifikācijā ieguva Dohas čempionāts - 195 869 punkti. Iepriekš par veiksmīgāko čempionātu tika uzskatītas 2015.gadā Pekinā notikušās sacensības, kas ieguva 194 547 punktus.
Tāpat ar speciālu punktu sistēmu tika noteiktas piecas veiksmīgākās disciplīnas vīriešu un sieviešu konkurencē.
Vīriešu konkurencē pirmo vietu ar 1295 punktiem ieguva lodes grūdējs Džo Kovačs no ASV, kurš tikai par vienu centimetru (22,91 metrs) apsteidza savus tuvākos sekotājus Džonu Volšu no Jaunzēlandes un tautieti Raienu Krūzeru. Ceturto vietu ar 1291 punktu ieguva sprinteris Kristians Kolmens, bet piektais palika Stīvens Gārdiners, kurš piedalījās 400 metru skrējienā (1289 punkti).
Dāmu konkurencē par iespaidīgāko sniegumu tika atzīts vācietes Malaikas Mihambo 7,30 metru tālais lēciens, kas tika novērtēts ar 1288 punktiem. 1281 punktu ieguva Salva Eida Nasera no Bahreinas, kura piedalījās 400 metru skrējienā, bet viņas konkurente Šona Millere-Uibo tika pie 1272 punktiem. Nīderlandes sportiste Sifana Hasana ar savu rezultātu 1500 metros nopelnīja 1271 punktu, bet par diviem mazāk bija septiņcīņas sportistei Katarinai Džonsonei-Tompsonei no Lielbritānijas.
Zīmīgi, ka 200 metru skrējējs Noā Lailss no ASV un desmitcīņas sportists Niklass Kauls kļuva par jaunākajiem pasaules čempioniem savās disciplīnās. Tāpat lielisks sniegums padevās augstlēcējai Jaroslavai Mahučikai, kura divas reizes laboja pasaules U-20 rekordu, vēlāk izcīnot sudraba godalgu.
Kopumā čempionātā pie medaļas tika trīs sportistes, kuras bija dzimušas 2000.gadā vai vēlāk. Bez ukrainietes to izdarīja etiopietes Selemona Berega un Lemeča Girma, kā arī Bahreinas sportists Musa Isahs.
Pasaules čempionātā vieglatlētikā sportisti desmit dienu laikā sadalīja 49 medaļu komplektus.
Latviju meistarsacīkstēs pārstāvēja 12 sportisti, kuri gan ar augstvērtīgiem rezultātiem neizcēlās.